OPETTAJALLE: Tunnetaidot
Sivusto: | MIELI | RIKU | SEKASIN |
Kurssi: | Hyvän mielen taitomerkki 8. lk |
Kirja: | OPETTAJALLE: Tunnetaidot |
Tulostanut: | Vierailija |
Tulostettu: | sunnuntai 8. syyskuu 2024, 05.20 |
1. Tunnetaidot ja niiden opettaminen
Tunteet kuuluvat luonnollisena ja tärkeänä osana elämään. Ne syntyvät vuorovaikutuksessa toisten ihmisten kanssa. Tunteet ohjaavat käyttäytymistä ja motivoivat ihmistä. Kaikilla tunteilla on viestinsä ja merkityksensä. Jotta ymmärtäisi paremmin itseään ja muita, on osattava tunnistaa, käsitellä ja ilmaista tunteitaan. Tunteet ovat osa koulun päivittäistä arkea ja ne vaikuttavat niin oppilaiden kuin aikuisten vuorovaikutukseen ja hyvinvointiin. Tunnetaidot ovatkin yksi tärkeimmistä mielenterveyttä tukevista taidoista.
Tunteet valmistavat toimimaan
Tunteet rakentuvat tiedostamattomien emootioiden pohjalta. Emootiot ovat aivojen tapa reagoida ärsykkeeseen ja ne ilmenevät kehossa fysiologisina muutoksina, kuten hikoiluna tai sydämen rytmin muutoksena. Tunteet ovat siis aina reaktiota johonkin ja valmistavat ihmistä toimimaan. Tunteilla onkin suuri merkitys esimerkiksi opiskelun ja työn sujumisen sekä sinnikkyyden ja ongelmanratkaisun kannalta. Oma tunnetila vaikuttaa kanssakäymiseen muiden kanssa ja siihen, kuinka ihminen tulkitsee viestejä ympärillään. Ihmisen tapaan reagoida ja tuntea vaikuttavat hänen aiemmat kokemuksensa, vuorovaikutus perheessä sekä kulttuuri.
Tunnetaitoja matkimalla
Tunteiden tunnistaminen, hyväksyminen ja rakentava ilmaiseminen ei aina ole helppoa, mutta tällaiset tunnetaidot auttavat saavuttamaan tavoitteita sekä luomaan ja ylläpitämään ihmissuhteita. Kun tunnistaa omia tunteitaan, voi ymmärtää paremmin myös muiden tunteita Aikuisella on merkittävä rooli tunteiden ilmaisun mallintajana, sillä myös nuoret oppivat tunnetaitoja matkimalla. Koulunkin aikuiset mallintavat tunteiden ilmaisua ja osoittavat nuorille, miten esimerkiksi ilon tunteet jaetaan tai pettymystä tai huolta sanoitetaan.
Aivo- ja tunnemyrskyjä
Aivojen kehittyminen murrosiässä on merkittävä prosessi. Sikiövaiheen jälkeen tärkeimmät hermostolliset muutokset tapahtuvat juuri tässä ikävaiheessa. Murrosikään kuuluu usein voimakkaita tunnemyrskyjä, ajattelemattomuutta sekä riskinottoa, joita aikuisen voi olla vaikea käsittää. Tunteita arvioiva ja toimintaa säätelevä otsalohkon alue aivoissa kehittyy vasta myöhemmin, mikä selittää nuoren välillä äimistyttävääkin käytöstä. Voimakkaita tunnereaktioita ja impulsiivista käyttäytymistä saa aikaan puolestaan aivojen limbinen järjestelmä, joka alkaa kehittyä jo murrosiän kynnyksellä. Mitä aikaisemmin murrosikä alkaa, sitä suurempi aikaväli muodostuu limbisen järjestelmän ja etuotsalohkon kehittymisen välille. Nämä suuret muutokset aivoissa kehittävät nuoren ajattelutapoja ja sosiaalista käyttäytymistä hänen kasvaessaan kohti aikuisuutta.
Haastavat tunteet
Murrosiässä tunteet säätelevät tahtoa ja nuori tarvitsee tietoa haastavista tunteista. Häpeän tunne voi olla suurimmillaan, epäonnistuminen ja avuttomuus pelottavat. Nuoren ärtymys on tavallista, mutta sen taustalla on usein jokin muu kuin ensisilmäyksellä havaittava tunne, esimerkiksi turvattomuus tai epävarmuus. Tunnetaidot auttavat tyynnyttämään voimakkaita ja kuluttavia tunteita. Haastaviakin tunteita voidaan oppia sietämään ja toimimaan siten, että tunne helpottuu hallitusti ja itseä tai muita vahingoittamatta. Tärkeää olisi oppia, ettei tunteeseen tarvitse reagoida heti eikä toimenpiteisiin ryhtyä tunteen poistamiseksi. Mikään tunne ei kestä ikuisesti ja jo senkin ymmärtäminen tuo lohtua epämiellyttävän tunteen kourissa. Aikuisen on tärkeää kertoa nuorelle, että suuretkin tunteet tasaantuvat ja menevät aikanaan ohi. Hengitys- ja tietoisuustaitoharjoitukset auttavat sietämään ja käsittelemään epämiellyttäviä tunteita. Hengitys kulkee aina ihmisen mukana, joten hengitysharjoitukset antavat mahdollisuuden rauhoittaa oma mieli ja keho milloin ja missä tahansa. Tunteiden aiheuttamaa kuormitusta voidaan purkaa myös tekemisen ja luovuuden kautta, kuten liikkumalla, kirjoittamalla tai musiikkia soittamalla/kuuntelemalla. Ihmisen ei ole kuitenkaan tarkoitus elää jatkuvan tyyneyden keskellä ilman suuria tunnekokemuksia. Jokainen meistä, ja erityisesti nuori, tarvitsee hyväksyvän ja avoimen ilmapiirin, jossa erilaiset tunteet kuuluvat elämään – muita kunnioittaen ja omia tunteita arvostaen.
2. Lähteet, kirjallisuutta ja linkkejä
- Pesonen A., Nurmi R. & Hannukkala M. 2019. Hyvän mielen koulu -käsikirja mielenterveystaitojen vahvistamiseen yläkoulussa. MIELI Suomen Mielenterveys ry: Jaarli Oy
- Peräaho K. & Nikkinen E. Hyvän mielen treenivihko. MIELI Suomen Mielenterveys ry. https://mieli.fi/materiaalit-ja-koulutukset/materiaalit/hyvan-mielen-treenivihko-nuorille/
- Peräaho K. & Nikkinen E. Hyvän mielen treenivihko -ohjaajan opas. MIELI Suomen Mielenterveys ry. https://mieli.fi/materiaalit-ja-koulutukset/materiaalit/hyvan-mielen-treenivihko-nuorille/
- Erkko A. & Hannukkala M. 2013. Mielenterveys voimaksi. Käsikirja nuorisotyön ammattilaisille. Suomen mielenterveysseura: Jaarli oy
- Virtanen M. 2015. kuusi askelta tunnetaitajaksi. Emotionaalisen osaamisen kehittämismalli opettajalle. Opetushallitus 2000 -sarja. PS-Kustannus
- Väestöliiton Hyvä kysymys -palvelu nuorille: https://www.hyvakysymys.fi/kohderyhma/nuoret/
- Nuorten Mielenterveystalo: Tervetuloa Nuorten mielenterveystaloon!